A kormánynak van szerepe a családtervezésben, ám nem úgy, hogy emberek életébe beleszól, és minősíti döntésüket.
Ehelyett olyan körülményeket kell teremteni, amelyek mellett a tervezett gyerekek megszületnek – nyilatkozta Kapitány Balázs demográfus, aki arra reagált, hogy a KSH előzetes adatai szerint 2013 első két hónapjában 14 050 gyermek született, ami 5,2%-kal, 770-el kevesebb, mint egy évvel korábban. Azaz, Orbán Viktor kormányfő februári állítása, miszerint a kisbabáknak kedvük támadt megszületni a kabinet intézkedései miatt, mégsem állja meg a helyét – olvasható a nepszava.hu portálján.
Annak ellenére, hogy az élettársak ma már nem számítanak családnak, a házasságkötések száma is jelentősen kevesebb volt, mint az előző év azonos időszakában. Az év eleje korábban sem tartozott a házasságkötések kedvelt időszakába, de az első két hónap 1995 házasságkötése 14,1%-kal, összesen 328-cal maradt el az egy évvel korábbitól. Hosszú idő óta ez a legalacsonyabb érték, amit az év első két hónapjában regisztráltak.
A KSH e témában közölt adatait a Világgazdaság – online is közli: A Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint a házasságkötések száma az év első két hónapjában számottevően kevesebb volt, mint az előző év azonos időszakában. A házasságkötési arányszám 1,2 ezrelékes értéke 0,2 ezrelékponttal maradt el az egy évvel korábbitól. A természetes fogyás mértéke a 2012. január–februári 5 ezrelékről 4,7 ezrelékre mérséklődött. Az év első két hónapjában ezer élveszületésre 4,6 csecsemőhalálozás jutott, ami 0,2 ezrelékpontos csökkenést jelentett az egy évvel korábbihoz képest. Ezer lakosra 8,8 élveszületés és 13,5 halálozás jutott. Az előbbi 0,3, az utóbbi 0,6 ezrelékponttal volt alacsonyabb, mint egy évvel korábban. A halálozások csökkenése nagyobb mértékű volt, mint a születéseké, ennek következtében a természetes fogyás üteme némileg mérséklődött, és a 2012. január–februári 8104-gyel szemben 2013 első két hónapjában 7565 főt tett ki – sorolja az adatokat a jelentés.
Ezek az adatok vélhetően megerősítik a kormányt abban – folytatódik a Népszava cikke – hogy jól döntöttek, amikor elhatározták, segítenek a fiataloknak partnert találni. Május 26-án táncválasztó-párválasztó címmel párkereső mozgalmat indítanak Budapesten és kilenc nagyvárosban, hogy azok is megtalálják a társukat, akiknek a munka és a tanulás mellett nincs idejük ismerkedni.
Kapitány Balázs kiemelte: el kell fogadni, hogy a párok ma másképp gondolkodnak, mint régebben. A házasság és a gyerekvállalás kismértékben valóban összefügg, az esküvő után általában nagyobb a gyerekvállalási kedv. Nem lehet ugyanakkor kijelenteni, hogy ha ma az összes élettárs összeházasodna, akkor biztosan több gyerek születne. Ez ennél sokkal összetettebb kérdés, és semmiképpen nem az ideológia szintjén kell megközelíteni - jelentette ki a szakember.
Régen, ha jött a gyerek, a párok jellemzően azonnal összeházasodtak. Ez volt az elvárás és a szokás. A rendszerváltás előtt a társak 25%-a úgy állt anyakönyvvezető elé, hogy a nő terhes volt. Mára ez megszűnt, az első gyerekek 48%-a házasságon kívül születik. Korábban, ha egy nő nem volt házas, valóban egyedül nevelte a gyerekét. Ma azon gyerekek többsége is az apjával él – több mint kétharmaduk – akinek a szülei nem kötöttek házasságot. Szemben például a németekkel, Magyarországon nem arról van szó, hogy a párok nem akarnak utódot. A legtöbben kettőt vállalnának, sokaknál mégis csak egy születik meg, és ez nem a házasságon múlik – jegyezte meg a demográfus.
Míg a hatvanas évektől egy építkező családpolitika jellemezte az országot, ebben az időben vezették be a családi pótlékot, a gyest és a gyedet, mára az embereknek inkább azt kellett megtanulniuk, hogy a családtámogatások bármikor elvehetők. A kiszámíthatatlanság mellett a támogatási rendszer átláthatatlansága is problémát okoz – húzta alá Kapitány Balázs.