A nagy egészségügyi reform titkos részleteit vázolja fel a legfrissebb Heti Válasz cikke.
Jövő májustól alapjaiban alakul át a hazai egészségügy. A Heti Válasz cikkéből kiderül néhány részlet arról, hogy hogyan is néz majd ki az ország új gyógyítási térképe.
Májustól nyolc egészségügyi térségre osztják az országot, ezeken belül továbbra is szabad lesz az orvos- és kórházválasztás. A biztosítottak más térségbe is "átvándorolhatnak", ha sajátjukba 45 percnél többet kellene utazniuk az ellátásért, és az utat így tíz perccel le tudják rövidíteni. A határok igyekeznek igazodni a betegszokásokhoz, így például Nógrád májustól hivatalosan is az egyik budapesti központú egészségügyi térséghez tartozik majd.
A Heti Válasz szerint az államtitkárság orvosi tanácsadó testülete minden betegséget és sérülést négy csoportba osztott az ellátás bonyolultsága alapján, majd valamennyinél az utolsó műtéti eszközig megszabja, hogy mire van szükség. Például egy "sima" lábtörés ellátásához 24 órás szolgálatban egy baleseti sebészt, laboratóriumi hátteret és röntgent kell biztosítani. Mivel baleset éjjel-nappal érheti az embert, ehhez négy főállású traumatológust kell alkalmazni; ahol erre képtelenek, ott nem lenne biztonságos az ellátás, ezért nem működhet a jövőben baleseti sebészet.
Ha az illetőnek a térde sérül meg, és bonyolultabb beavatkozás vár rá, olyan helyre kell vinni, ahol egyszerre két traumatológus van jelen, elérhető egy idegsebész, és a teljes műtőszemélyzet mindig rendelkezésre áll. Ha pedig súlyos, több testrészt érintő baleset ér valakit, akkor olyan osztályra szállítják, ahol egy időben három traumatológus dolgozik, de szemész, fül-orr-gégész, érsebész és más specialista is ott van a műtőben, ha szükséges. Csúcstraumatológia tíz lesz az országban, miközben sima töréssel csak a Nyugat-Dunántúlon 11 kórházba futhat be a mentő.
A miniszter mellett működő szakmai kollégium minimális esetszámot is feltételül szabhat egy-egy beavatkozás elvégzéséhez. Például az emésztőrendszer betegségeinél a bonyolultabb eseteket csak azok az intézmények fogadhatják, amelyeknek gyakorlatuk van abban, hogy endoszkóppal, vagyis nagy vágás nélkül eltávolítsák az epevezetékbe beszorult köveket (ebből évi 50-75 esetet kell igazolniuk).
Az államtitkárságnak 16 "funkcióváltásra érett intézmény" közül eddig négy fenntartójával és vezetésével sikerült megegyeznie, hogy ezután kistérségi kórházként működnek, és az átalakításhoz jelentős forrást kapnak. (A kistérségi kórház egynapos sebészettel, sürgősségi fogadóhellyel, szakrendelői háttérrel és ápolásra szakosodott ágyakkal rendelkezik majd.) Emellett minden régióban több intézmény is rábólintott, hogy rehabilitációs jellegét fejleszti a "fenntarthatatlan aktív ellátással szemben". Neveket azonban továbbra sem lehet tudni, mert Szócska alapelve, hogy az érintettek egyetlen konkrét döntésről sem értesülhetnek a sajtóból. "
A lap információi szerint Szócska Miklósnak eddig sikerült átvinnie elképzelését nemcsak a kormányon, de a Fidesz-frakció önkormányzati lobbiján is. Noha információink szerint januárban változás lehet a Nemzeti Erőforrás Minisztérium élén, ez a tervek szerint az ő államtitkári pozícióját nem érinti.
További részletek a Heti Válasz honlapján