Szájápolási problémákról van szó vagy a gondok még mélyebbről fakadnak?
Az ember jártában-keltében egyre több fogatlan férfit és nőt lát. De nem csak a felnőttek, hanem már a gyerekek fogai is egyre rosszabbak, a 3-6 évesek felének már van lyukas foga, sőt soknak nem is egy. Szájápolási problémákról van szó, vagy esetleg a gondok még mélyebbről fakadnak? Erre kerestük a választ dr. Dima Magdolna fogorvossal, akit pénteken tüntetett ki a főpolgármester a fővárosi közgyűlés által adományozott Budapestért díjjal.
„A gyerekfogászati prevenció területén végzett kiemelkedő tudományos és intézményteremtő tevékenységéért" kapta a kitüntetést a Heim Pál Kórház fővárosi Gyermekfogászati Központjának prevenciós osztályvezetője. Több évtizede foglalkozik gyerekekkel és persze a szüleikkel, hiszen a helyes fogmosás megtanítása, a gyerekek fogainak megőrzése, – amelyhez elengedhetetlen az egészséges táplálkozás, – mégis az ő felelősségük.
Dima Magdolna szerint leginkább a rossz táplálkozás miatt romlanak egyre jobban a gyerekek fogai. Bár az óvodák és az iskolák közétkeztetése igyekszik egészséges ételeket felszolgálni, otthon a gyerekek rengeteg érdességet, zsíros, szénhidráttal teli táplálékot kapnak. Nem beszélve a fogra nagyon veszélyes cukrozott üdítőkről, kóláról, amit szinte már víz helyett isznak a gyerekek.
A szülők maguk sincsenek felvilágosítva a megfelelő szájhigiéné fenntartásának lehetőségéről. Ráadásul túlságosan elfoglaltak, hogy törődjenek még a gyerekek fogaival is. Sőt, az sem ritka, hogy maguk a szülők sem mosnak fogat, ez pedig sajnos rossz minta lehet a gyerekeknek. Nem véletlen, hogy a fogorvosnő úgy tapasztalta: azoknak a szülőknek, akiknek rosszak a fogai, a gyerekeik fogaival is probléma van.
Probléma az is, hogy már gyerekkorban kialakul egyfajta fóbia a fogorvosoktól. Mivel a szülők között is sokan vannak, akik félnek a fájdalomtól, ráhagyják a gyerekekre a dolgot és igazolást írnak nekik, hogy ne kelljen részt venniük az iskolai fogászati vizsgálatokon. És ezzel elindul a lavina, a szuvasodás futótűzként terjed. Később is folytatódik ez a tendencia: a lakosság kb. 2/3-a csak akkor jár fogorvoshoz, ha valamilyen panasza van, és a megvizsgáltak 12 százaléka legalább öt éve nem volt fogorvosnál.
Persze nemcsak a szülők a felelősek a rossz gyerekfogakért, hiszen a rágást szinte teljesen mellőző, pépesített, túlságosan előkészített ételek sem kedveznek a fogak egészségének megtartásához. A főorvosnő elmondta: pályája kezdetén vidéken praktizált, ahol szintén sokat dolgoztak a szülők, de a gyerekeknek jobbak voltak a fogai, mint a mai srácoknak. Akkoriban ugyanis sokkal többet rágtak a gyerekek és édesség híján gyümölcs volt a desszert.
A gazdasági válság sem kedvez a fogápolásnak. Kétségtelen, hogy 18 éves korig, pontosabban a közoktatás befejezéséig a társadalombiztosítás állja a fogtömést, a húzást, sőt részben a fogszabályozást is. Felnőttként azonban csak a foghúzás ingyenes, a tömésért bár nem a teljes árat, de valamennyit fizetni kell. Ráadásul, ha az ember esztétikailag szebb, jobb anyagot szeretne, az még drágább. Borzasztó, de vannak sokan, akik semmit sem képesek fizetni a kezelésekért, így ha nagyon fáj a foguk, kihúzatják. Ez viszont a lehető legrosszabb döntés, hiszen a húzás csak a jelen gondjait oldja meg, a foghíj viszont nagyon nagy problémákat okozhat a jövőben.