Életeket veszélyeztethet az oltásokról szóló megalapozatlan hírek terjesztése.
A közelmúltban több tévéműsorban is megszólaltak betegek, akik állításuk szerint védőoltás okozta súlyos mellékhatásoktól szenvednek, többször tényként állítva be nem igazolt, vagy igazoltan téves feltételezéseket. Az ÁNTSZ sajtóközleményében is szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy a megalapozatlan megnyilatkozások, továbbá azok kritikátlan közzététele közvetve emberéleteket veszélyeztethet!
Mint írják, a múlt évi influenza szezonban Magyarországon csaknem félmillió ember fordult orvoshoz influenzaszerű tünetekkel, közülük több mint ötszázan kerültek súlyos szövődményekkel intenzív orvosi ellátásra, az itt kezeltek közül pedig majd minden ötödik beteg életét vesztette. 57 áldozat ráadásul a 19 és 59 év közötti, veszélyeztetettnek nem tekintett korosztályból került ki.
A védőoltás a gyenge immunrendszerű, idősebb emberek számára is 70 százalék feletti, az egészséges felnőttek esetében pedig több mint 90 százalékos védelmet jelent egy olyan betegség ellen, mely évente világszerte százezrek haláláért felelős. A vakcinák használata ráadásul nemcsak a beoltottak életét menthetik meg, de védi a közvetlen környezetükben élőket is, hiszen ha nincs kit megfertőzni, akkor a vírus terjedése lelassul, megáll. Mindezzel korlátozódik a vírus mutálódásának - tehát súlyosabb járványok kialakulásának - lehetősége is.
Az ÁNTSZ ezért különösen fontosnak tartja, hogy az oltások egészségügyi hatásairól szakmailag megalapozott, vizsgálatokkal alátámasztott tájékoztatást kapjon a közvélemény.
Az oltásokkal több műsorban összefüggésbe hozott Guillain-Barré szindróma (GBS) egy ritka, ám súlyos következményekkel járó betegség, mely - függetlenül bármiféle oltástól! - Magyarországon évente 100-200 embert érint. A betegség a mozgató és az érzőidegek védőrétegét, az úgynevezett ideghüvelyt támadja meg, aminek következtében a végtagok elgyengülnek, súlyosabb esetben pedig akár a mozgató és légző izmok meg is bénulhatnak, szívritmuszavar, vérnyomás ingadozás léphet fel. A GBS szindróma kialakulásának pontos oka nem ismert, a lehetséges okokról ugyanakkor hosszú listát vezetnek a kutatók: ezek között szerepel például valamennyi légúti és enterális (gyomor- és bélrendszeri) fertőzés (vírus és bakteriális eredetű) éppúgy, mint maga az influenza! Tehát GBS-t kaphat valaki éppen amiatt is, hogy elutasította a védőoltást, és megfertőződött influenzavírussal. (Mi a Guillain-Barré szindróma? - videó)
Magyarországon évente majdnem másfél millió ember kapja meg az influenza elleni oltást. Az érintettek nagy száma miatt természetesen a GBS szindróma éppúgy előfordulhat a beoltottak, mint az influenza ellen nem védettek csoportjában. A kutatások nem igazoltak összefüggést bármiféle oltás, és e betegség kialakulása között. Ezt erősíti az a tény is, hogy az oltással védetteknél nem nagyobb az említett betegségség előfordulásának aránya, mint az oltást elutasítók között.
De csupán attól, mert a betegség és az oltás között rövid idő telt el, nem mondható ki összefüggés a két esemény között. Hiszen ilyen módon azt is állíthatnánk, hogy mivel a betegség kialakulása előtt egy hónapon belül az illető úszott (vagy példának okáért futott, almát evett, dohányzott, stressz érte, tömegközlekedési eszközön utazott, fekete macskát látott, ajándékot csomagolt, mosogatott), ezért az előbb felsorolt valamelyik esemény váltotta ki a betegséget. Az időbeli közeliség tehát nem ok arra, hogy emiatt a védőoltás okoljuk a betegség kialakulásáért. (Mi okozza a Guillain-Barré szindrómát? - videó)
A GBS előfordulása ráadásul szezontól független, gyakorlatilag minden hónapban ugyanannyi eset fordul elő. Mivel Magyarországon október vége és január között majdnem másfél millió embert oltanak be, ezért ha lenne kapcsolat az oltás és a GBS között, akkor ezekben a hónapokban a GBS esetek drasztikus emelkedését lehetne tapasztalni! (Van köze a Guillain-Barré szindrómának az oltásokhoz? - videó)
Az ÁNTSZ továbbra is kéri a lakosságot: éljen a védőoltások nyújtotta lehetőségekkel, hiszen a vírusfertőzés nemcsak a kiemelten veszélyeztetettek, a kisgyermekek, idősek és krónikus betegek számára jelent potenciális egészségügyi kockázatot, hanem akár teljesen egészséges fiatalok és középkorúak számára is komoly veszélyt jelenthet - áll a közleményben