A kórházvezetők az államosítást sem tartják kielégítő megoldásnak.
Majdnem öt évet kell várnia stabilizációs gerincműtétjére annak a betegnek, aki augusztus elején kapott időpontot az Országos Gerincgyógyászati Központba. Számára sovány vigaszt jelent az a 3,8 milliárd forint, amelyet most osztott szét néhány intézmény között az egészségbiztosító, részben azzal a céllal, hogy csökkentsék a várólistákat.
Rácz Jenő, a Magyar Kórházszövetség elnöke szerint ez az összeg lélegzetvételt jelent, ám a tízszeresére lenne szükség. A vezető szerint becsülten egyhavi finanszírozási összeg hiányzik az ágazatból. Ezt erősítette meg Csiba Gábor, a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei kórház főigazgatója, a Stratégiai Szövetség a Magyar Kórházakért Egyesület elnöke is. Közölte, még nem összesítette az ágazatért felelős államtitkárság a kórházak és szakrendelők július végi adósságáról készült felmérést, de számításai szerint 40-45 milliárd forint lehet az intézmények lejárt beszállítói tartozása. Ha nem kap forrást az egészségügy, decemberre ez 60-70 milliárdra nőhet.
A Nemzeti Erőforrás Minisztérium három címen juttatott pénzt a napokban a gyógyítóknak. Pályázattal 600 milliót osztanak szét 40 szakrendelő és kórház között, amelyek gyógyítási teljesítményei indokoltan lépték túl a biztosító által korábban engedélyezett keretet. Ezzel kívánják a várólistákat csökkenteni.
- Az Országos Gerincgyógyászati Központ stabilizáló műtétre várakozók 650-es listáján nem változtat a mostani többletpénz, ezzel csak a múlt évi teljesítést tudják hozni - mondta Varga Péter Pál, az intézet igazgató főorvosa. Pedig itt komoly a gond, nemcsak az említett ötéves kényszerű várakozás miatt, hanem azért is, mivel az országos intézetként itt elvégzendő deformitásműtéteknél átlagosan 1,1 millió forint a kórház vesztesége. - Veszteséggel gyógyítanak a többi intézményben is, legtöbbjüket a beszállítók hitelezése tartja fönn. Központi adósságcsökkentés nélkül szeptemberre kulminálódik a baj - véli a kórházszövetség elnöke.
Jó esetben megkapja az ágazat az Egészségbiztosítási Alap 15 milliárd forintos tartalékát. Ezt azonban nem lehet biztosra venni, hiszen annak kifizetését a gyógyszerkassza-előirányzat betartásához kötötték - számolgat Csiba Gábor. Ám ha valamilyen csoda folytán hozzá jutna is a kórházi szféra a tartalék pénzhez, az meg sem közelíti a tavaly decemberben kapott 27,5 milliárdos forráspótlást.
A kórházvezetők az államosítást sem tartják kielégítő megoldásnak. Tartanak ugyanis attól, hogy ezáltal sem lesz több pénz az egészségügyben. Úgy gondolják: az ugyancsak súlyos anyagi gondokkal küszködő önkormányzatok nem fogják törni magukat kórházaik adósságainak rendezéséért, ha januártól az állam veszi át azokat. Egyetlen lehetősége van az ágazatnak, a struktúraváltás, igaz, ez hosszabb távon jelent megoldást.