A szűrővizsgálatok szerint minden középiskolai osztályban ül egy magas vérnyomású diák.
Másfél évtizedes kutatómunka részeként Debrecen összes középiskolájának részvételével zajlott az a szűrővizsgálat, amely során 10359 diák vérnyomását mérték meg. Közülük 216 tanulónál állapítottak meg emelkedett értéket, a 2,5 százalékos előfordulást pedig hazai referencia adatnak is tekinti a Magyar Hypertonia Társaság.
Ugyan a magas vérnyomás a felnőtt lakosság 30-40 százalékát sújtja, de már a serdülőkorúak 2-3 százalékát is érinti a betegség. Páll Dénes belgyógyász szerint mivel a diákok előtt még hosszú évtizedek állnak, fontos, hogy időben kiemeljék és gondozzák a magas vérnyomásos fiatalokat. Ezeknél a kamaszoknál a további rizikófaktorok (túlsúly, elhízás, magasabb vércukor-, vérzsír-szint) is gyakoribbak. Az emelkedett vérnyomás hatására – már ebben a fiatal életkorban is – kimutathatók kezdeti károsodások a szívben és erekben.
Az egyetemi docens a megelőzés fontosságát hangsúlyozva kifejtette, hogy ugyan nem minden magas vérnyomásos fiatalból lesz hipertóniás felnőtt, de náluk nagyobb ennek valószínűsége. Előfordulhat, hogy a hormonális változások következménye az emelkedett érték, de ha valóban beigazolódik, hogy kezdődő betegségről van szó, akkor alapvető a vérnyomás rendszeres ellenőrizése, a testmozgás és a sószegény diéta. Gyógyszert a fiatalok csak elkerülhetetlen esetben kapnak.
A tizenöt éves kutatómunka lezárásaként Páll Dénes „A serdülőkori hypertonia jellemzői Magyarországon" című MTA doktori munkájának nyilvános vitáját április 8-án tartották, mely eredményesen zajlott le a Magyar Tudományos Akadémián.