A beltéri napozás közben azok az agyi területek kerülnek fokozott aktivitásba, melyek a drogok hatására.
A rendszeresen szoláriumot használók közül sokan úgy kötődnek ehhez a szokásukhoz, mint a kábítószerfüggők, akik ha nem kapják meg ultraibolya-sugáradagjukat, elvonási tüneteket produkálnak. A legkorszerűbb ideggyógyászati vizsgáló eszközök tanúsága szerint a beltéri napozás közben azok az agyi területek kerülnek fokozott aktivitásba, melyek a kábítószerek hatására reagálnak.
"Az ultraibolya-sugárzás öregíti a bőrt, sőt jelentős kockázata a bőr rosszindulatú daganatos betegsége, ennek ellenére a szoláriumszalonok száma folyamatosan növekszik" - írta tudományos dolgozatának összefoglalásában Byron Adinoff. A tanulmányt a kábítószerekkel foglalkozó legismertebb szakfolyóirat, az Addiction Biology közölte.
A Dallasban dolgozó kutatócsoport nem egyszerűen azt vizsgálta, hogyan barnul szépen, egyenletesen a vizsgálatban résztvevő négy nő és három férfi, hanem a legkorszerűbb technikával mérte az agy különböző területeinek véráramlását is.
Az ideggyógyászok már sok vizsgálatban kimutatták, hogy az agyszövet bizonyos területei "önjutalmazók". Bizonyos kielégülés esetén ezeknek az agyterületeknek a véráramlása fokozódik. A módszer különösen a szenvedélyes függőség jelzésére alkalmas: ezek a területek aktiválódnak, ha az alkoholista italhoz jut, vagy a kábítószerfüggő drogot vesz magához.
A vizsgálatban az átlagosan 31 éves, legalább tíz éve szoláriumozó önkéntesek, akik ismételten megérkeztek a mérésre, részletes kérdőívet is kitöltöttek arról, mennyire szeretnének akkor éppen napozni, és mikor vágynak még további ultraibolya-sugárra.
A résztvevők agyi örömközpontjai az ultraibolya-sugárzás közben igen erős aktivitást jeleztek. A kutatók olyan semleges fénysugárzással is megismételték a mérést: a vizsgált személyek ezt megérezték, annak ellenére, hogy szemmel nem volt látható a különbség.
Az önkéntesek nem vágytak további szoláriumozásra, miután valódi UV-fényt kaptak, nem így az álnapfény után.