Elszólás vagy hiba: május 1-ig lezajlik a városi kórházak államosítása is.
„Műtét közben vagyunk, egyszerre kell operálnunk az egészségügy több szervét" – így jellemezte Szócska Miklós az ágazat jelenlegi helyzetét a Figyelő csütörtöki egészségügyi konferenciáján. Az egészségügyért felelős államtitkár bejelentette: az egészségügyi dolgozókkal folyó bértárgyalásokban eljutottak odáig, hogy napokon belül ajánlatot tesznek. A Konferencia résztvevői úgy tudják, ez jövő hét közepén várható. A folyósói beszélgetésekből az is kiderült, hogy az érintettek a sajtóban megjelent orvosi átlag bruttó 57 ezer forintos emelésnél többet várnak.
Az államtitkár szerint jelenleg a két legfontosabb feladat az emberi erőforrás krízis megoldása és az ellátórendszer átalakítása. A HR válság kapcsán megjegyezte, hogy nincs könnyű dolguk, hiszen hiányoznak a valódi adatok, az egyes adatbázisok között 40 százalékos az eltérés. A tavaly óta zajló centralizáció, átadás-átvétel során is számos problémával találkoztak, de alapvetően az első kör zökkenőmentesen lezajlott. Várhatóan a második, a városi kórházak államosítása is megtörténik májusig. Hozzátette: vannak fenntartások azzal kapcsolatban, hogy túl gyors az átalakítás, de valójában sokkal tovább tartana és nehézkesebb lenne az új rendszer kialakítása az államosítás nélkül.
Szócska Miklós felhívta arra is a figyelmet, hogy az átadás-átvétel lehetőséget ad egy minden eddiginél popntosabb átvilágításra. Például a a fekvőbetegellátás konkrét adatairól elmondta: valójában jelenleg 104 kórházban folyik aktív ellátás. Ezen kívül 58 intézmény van, ahol aktív ellátás nincs, csak krónikus, és 20, amelyikben csupán 1 napos sebészet. Az államtitkár bejelentette, hogy a 104 aktív elátást nyújtó kórházból összesen 16 vált majd funkciót, tér át az egynapos ellátásra, tehát 88 aktív ellátást nyújtó fekvőbetegintézmény marad.
Az átadás-átvétel tapasztalatai alapján az államtitkár több problémát is felvetett. Így például kiderült, hogy az intézményeknél jelentősen elavult az eszközállomány, az üzemeltetés jogi rendezetlenséggel küzd, a betegutak dzsungelében szinte lehetetlen kiigazodni. Az egészségügyi dolgozók el-, és kivándorlása mellett szintén nagyon nehéz átlátni magát a HR állományt, a már említett eltérő adatbázisok miatt. Hiányosak a szerződés-nyilvántartások, ráadásul számos kórháznak lejárt a felelősségbiztosítása.
Szócska Miklós azonban arra is emlékeztetett, hogy bár számos gyermekbetegséggel küzd például a centralizáció központi szervezete, a Gyemszi is, mégis „gigászi fejlődésről" is be lehet számolni az ágazatban. Az egészségügy prioritását jelzi szerinte, hogy a megmaradt plussz forrásokat a kormány az ágazatban hagyta. Ennek köszönhetően oszthatták többek között ki tavaly decemberben a lejárt tartozásokra a 27 milliárd forintot, szintén emiatt tudják lecserélni újakra a régi mentőautók egyharmadát.
Az államtitkár, utalva a kedden megjelent gyógyszertámogatás csökkentéséről szóló kormányhatározatra, feltette a kérdést: megszorítás-e az, ami közben 20 százalékkal csökken a generikus készítmények ára? Az ágazat prioritását igazolandó az államtitkár felidézte azt is, hogy kevés olyan terület van jelenleg, ahol bérfejlesztést hajhatnak végre. Az egészségügyben azonban a népegészségügyi termékadó 15 milliárd forintjából, az uniós támogatás 15,6 milliárdjból és a hatékonyság növekedésének köszönhetően plussz 10-15 milliárd forintból általános béremelést tudnak adni az ágazat dolgozóinak.
Az államtitkár a konferencián azt is bejelentette, annak érdekében, hogy egy-egy terület problémáit minél hatékonyabban kezeljék úgynevezett állami főápolót és állami főrezidenst neveznek ki. Javasolta azt is, hogy az egyes területek képviselői is tegyenek meg mindent azért, hogy az ágazatban jelenlévő depressziós hangulatot feloldják. Példaként említette, hogy az orvosi kamara üzemeltethetne egy állásközvetítő portált, amelyen az orvosok segítséget kaphatnának az itthoni munkakereséshez.
Nem osztatlan a siker - reagálások a fentiekre
Közös beszerzések: kísérleti jelleggel, ősztől
Egyre többel tartoznak a kórházak