Nőtt a magánnyugdíjpénztári vagyon, a kormány mégis államosítással védené a magántulajdont.
A magánnyugdíjpénztárakra vonatkozó új szabályozás hatálya nem lesz visszamenőleges - közölte a Nemzetgazdasági Minisztérium (NGM) az MTI megkeresésére. A kormány által az Országgyűlésnek pénteken benyújtott, a 2015. évi költségvetést megalapozó törvényjavaslat szerint meg kell szüntetni azt a magánnyugdíjpénztárat, ahol a (mit is? - a szerk) megelőző hat hónap átlagában legalább két hónapon keresztül a tagok kevesebb mint 70 százaléka fizette be a kötelező havi tagdíjat. A szaktárca ehhez kapcsolódóan szombaton közölte: az MNB adatai szerint a magánnyugdíjpénztárak tagjai közül ma már alig néhány ezren fizetik a havi, kötelező tagdíjat. 2011-ben a tagok még átlagosan havi tízezer forintot fizettek be, ami mára 500 forintra zsugorodott. Ez a pénztárak vagyonfelélését jelenti, így a nyugdíjasok járadékának majdani kifizetését veszélyezteti - mutattak rá.
A Horizont Magánnyugdíjpénztár korábban attól tartott, a rendelkezés elfogadása valójában az összes magánnyugdíjpénztár végelszámolását jelenti. Ha ugyanis a törvény hatályba lépésétől, azaz vélhetően 2015. január 1-jétől visszamenőlegesen kell vizsgálni a pénztár tagdíjbefizetéseit, akkor a jelenleg működő pénztárak közül egy sem teljesíti ezt a feltételt.
A nemzetgazdasági tárca hétfőn az MTI megkeresésére azt közölte, hogy magánnyugdíj-pénztárakra vonatkozó új szabályozás hatálya nem lesz visszamenőleges.
Nőtt a magánnyugdíjpénztári vagyon
Miközben a kormány attól tartva, hogy a magánnyugdíjpénztárak felélik a tagok vagyonát, annak „megvédésén" fáradozik, a jegybank friss adatai azt mutatják, nem fogy, sőt folyamatosan gyarapszik a pénztártagok egyenlege - írta a vg.hu.
Szeptember végére 205 milliárd forintra hízott az a vagyon, amelyet a megmaradt négy magánnyugdíjpénztárak kezelt a Magyar Nemzeti Bank (MNB) friss adatai szerint. A kasszák taglétszáma a harmadik negyedév végén 61523 volt, vagyis egy átlagos pénztártagnak 3,34 millió forint volt az egyéni számláján. A pénztárak egyébként a hatályos jogszabályok szerint a működésük finanszírozására nem vonhatnak el pénzt az egyéni számlákról. Ettől függetlenül csökkenhetnek az egyenlegek, ha a portfóliókban lévő értékpapírok árfolyama esik, ahogy az például a 2008/2009-es pénzügyi válságban történt. Az idén viszont minden portfólió pozitív hozamot termelt eddig az MNB adatai szerint.
A magánnyugdíj-pénztárak egyébként elég jól megőrizték a megtakarítások értékét 2011 májusa, vagyon nagyobb részének államosítása óta is. Az árak azóta hozzávetőlegesen 6,3 százalékkal emelkedtek, a hozamok viszont 18,82-35,31 százalék között alakultak. A 2011-es államosítás idején még arról volt szó, hogy a megmaradt tagok munkavállalói járuléka a pénztárakba kerül majd, de végül nem így történt, így a kasszák rendszeres tagdíjbefizetés nélkül maradtak.
Pertársaságot alapít és próbapert indít az MSZP
Az MSZP pertársaságot szervez a magánnyugdíjpénztári tagoknak és próbapert indít az egyes pénztárak megszüntetésére vonatkozó kormányzati javaslat miatt. Ezt Korózs Lajos, az Országgyűlés népjóléti bizottságának MSZP-s alelnöke jelentette be kedden Budapesten. Közölte, hogy a pertársaságot Magyar György ügyvéd fogja képviselni. Hozzátette: a magánnyugdíjpénztárakat érintő törvénymódosítás nem szól másról, minthogy kell a kormánynak ez a 200 milliárd forint, mert üres az államkassza. A politikus szerint intézkedésével az állam megfosztja tulajdonától az érintett több mint 60 ezer embert - tudósított az MTI.
A szocialista politikus értékelése szerint a kormány javaslatával ellehetetleníti, kifosztja a pénztárakat, és az öngondoskodás csíráját is kiírtja a társadalomból. Elmondta, minden létező csatornán felhívják a figyelmet a pertársasághoz való csatlakozásra.
Burány Sándor, az Országgyűlés költségvetési bizottságának szocialista elnöke a magánnyugdíjpénztárakról szólva emlékeztetett arra, hogy a kabinet maga alakította ki a szabályozást. Először lehetetlen helyzetbe hozta a kormány a pénztárakat, majd erre hivatkozva most meg akarja szüntetni azokat. Ez nem más, mint "egy intézményesített szabadrablás" - jelentette ki.
Lenne olyan javaslat, ami a helyzetet megoldaná, például ha a felhalmozott vagyont az emberek átvihetnék az önkéntes nyugdíjpénztárakba - tette hozzá.