A gyógyszerhamisítás terjedése ellen nem elég a polgári jog eszközeivel fellépni.
Szigorúbb büntetőjogi szabályozásra van szükség, véli az Európa Tanács. - Egy hamis gyógyszer esetében semmilyen garanciánk sincs arra nézve, hogy gyártója nem rakott-e mérgező anyagokat a készítménybe – mondta Kristian Bartholin, az Európa Tanács büntetőjogi divíziójának tagja. – Nem elégséges, ha a polgári jog eszközeivel harcolunk a szellemi tulajdonjogokért, a hamisítást a büntetőjog eszközeivel is üldöznünk kell – tette hozzá.
A Hamisítás Elleni Nemzeti Testület (HENT) hírlevele szerint Bartholin nyilatkozatára Brüsszelben került sor, az egészségügyet érintő hamisítással foglalkozó nemzetközi megállapodás, a Medicrime Egyezmény aláírásának megnyitása előtt. Ezt a gyógyszerhamisítás problémájára válaszul született nemzetközi jogi egyezményt október 28-tól kezdve írhatják alá a részes országok – az Európa Tanács tagjai mellett további államok csatlakozására is számítanak. Összesen öt ország aláírására van szükség, hogy érvénybe lépjen a megállapodás. Az aláírás megnyitására ünnepélyes keretek között Moszkvában kerül sor.
Az Egyezmény büntetendővé tenné a hamis gyógyszerek és orvostechnikai eszközök gyártását és forgalomba hozatalát, csakúgy, mint a valótlan információk szerepeltetését a különböző egészségügyben használatos eszközök és készítmények csomagolásán. A megállapodás „keretrendszert biztosít az együttműködéshez számos adminisztratív szektorban, és megelőző intézkedésekkel segíti a magán- és közszférát, az áldozatokat és tanúkat" – írja a New Europe Online.
Kristian Bartholin hangot adott meggyőződésének, miszerint az egyezmény fontos kezdőlépésnek tekinthető. Elmondta, a jelenlegi joganyag csak a szellemi tulajdonjog védelméből indul ki, és ez annyit ér, mint ha „a bűnözők kezére csapnának". Bár az új megállapodás sem tér ki a konkrét büntetési tételekre, legalább a hamisítók kiadatását lehetővé teszi a részes államok között.
Bár az Európa Tanács tagállamainak többségében szigorú előírások vannak érvényben, a mostani megállapodás előnye, hogy azt a szervezetben nem tagországok is aláírhatják. Bartholini szerint Európában különösen a Balkán számít problémás területnek, és természetesen a fejlődő országok patikáiban sokszor nyíltan árult hamisítványok is óriási gondot okoznak.
- Mint minden nemzetközi büntetőjogi keretrendszer, ez is csak akkor működhet hatékonyan, ha a részes államok együttműködnek. A problémát nem lehet egyedül Európában megoldani, ezért a világ minden állama számára biztosítani kell a lehetőségét, hogy csatlakozzon a Medicrime Egyezményhez – zárta gondolatait a szakértő.