Az antibiotikum-rezisztencia az orvostudomány egyik legnagyobb kihívása lesz a XXI. században.
A tudósok régóta kongatják a vészharangot: az elkövetkező évtizedekben az antibiotikum-rezisztencia lesz a világon a vezető halálok. A gazdasági élet vezető szakemberei is figyelmeztetnek: globális katasztrófára számíthatunk, ha rövid időn belül nem sikerül új antibiotikumokat kifejleszteni a szuperbaktériumok ellen - írta a szabadföld.hu.
Ma világszerte mintegy 500 ezer tonna antibiotikumot használunk fel évente. Ám időközben kiderült, hogy nem csak élünk, de vissza is élünk e gyógyszerrel. Sok orvos ugyanis, ha nem tudja pontosan, milyen fertőzéssel áll szemben, rutinszerűen antibiotikumot ír fel a betegnek, ami az esetek egy részében teljesen felesleges.
Többek között ez is hozzájárult ahhoz, hogy az egyes baktériumok örökítő anyagaiban olyan változások történtek, melyek következtében ellenállóvá (rezisztenssé) válnak az antibiotikumokkal szemben. Ma már léteznek alkalmazkodó szuperbaktériumok, melyek ellen nincs hatásos orvosság.
Az antibiotikumok hatástalanná válása az orvoslás középkorába juttatja vissza a világot, amikor a legegyszerűbb sérülésekben és fertőzésekben, vagy rutinműtét közben haltak meg az emberek, s minden 1000-ből 5 anya vesztette életét szülés közben. Antibiotikumok híján ma nem lehetne orvosolni a rákos megbetegedéseket, szervátültetéseket végezni, mert e terápiáknál legyengítik az immunrendszert, így a szervezet védtelen a fertőzésekkel szemben.
Életveszélyessé válnának a szív-, tüdő- és hasi műtétek, azoknak a területeknek az operációi, melyek hemzsegnek a baktériumoktól, mint például a belek, a húgyhólyag, a nemi szervek, de ellehetetlenülne a csípő- vagy térdprotézis, a szívbillentyű beültetése is. Tízből három tüdőgyulladás halállal végződne, újra tömegével szednék áldozataikat a világjárványok.