A költségvetési kormányhatározat szerint a következő két év egyik legnagyobb vesztese az egészségügy.
Az E-Alap kiadásai az idei évre tervezett 1459 milliárdról jövőre 1385 milliárdra csökkennek, és ez az összeg 2013-ban tovább apad 1366 milliárd forintra. Mindebből az látszik: nemhogy az ágazat Fidesz által ígért „megmentésére" nem futja, de a rendszer fönntartása is erősen kétséges.
A rezidensek májusban adtak ultimátumot a kormánynak, mondván: ha ez év végéig az orvosok átlagos alapbére nem éri el a nemzetgazdasági átlagfizetés háromszorosát, úgy tömegesen mondanak fel a kórházakban és szakrendelőkben.
A miniszter munkáját támogató egészség-gazdaságtani szakmai kollégium is jelezte az egészségügyért felelős államtitkárnak, ha a kormány nem tud a meglévőnél több közpénzt átcsoportosítani az egészségügyhöz, úgy a szolgáltatási csomagot kell szűkítenie. Ez utóbbi azt jelentené, hogy a meglévő, térítésmentesen elérhető orvosi kezelésekből jutna kevesebb a betegeknek.
- Nincs túl jó üzenete a nyilvánosságra került számoknak – mondta a költségvetési tervekkel kapcsolatban Kovács Levente Koppány, a Magyar Rezidens Szövetség alelnöke. - Nem látjuk ugyanis, hogy ebből miként oldható meg az orvosok bérrendezése. Mindez növeli az orvosok elkeseredését, csorbul a hitük, mert hiába küzd az államtitkár, ha arra a kormányzat egésze nem reagál.
Reméli, hogy a kormány meghallja az orvosok segélykiáltását, és nem hagyja a rendszert összeomlani.
- Mindez aggasztó, és megerősíti a kamarát abban, hogy mielőbb rádöbbentse a kormányt: mennyire nagy a baj – közölte Éger István, a Magyar Orvosi Kamara elnöke. Arra a kérdésre, hogy ennek érdekében pontosan mit kívánnak tenni, Éger azt felelte: ezen nincs mit ragozni, épp elég a baj amúgy is. Komplex megoldásra van szükség, és utalt minapi nyilatkozatára, miszerint ideje lenne újragondolni az egészségügy forrásteremtését. Javaslata szerint a mai tb-járulékok helyett fogyasztási adóként kellene beszedni az egészségügyi közkiadások forrását.