A madárinfluenza tavaly felfedezett új változatának genetika módosulása növeli a világjárvány veszélyét.
A H7N9 eddig csak Kínában terjedt, aki elkapta, annak egy az öthöz volt az esélye arra, hogy meghaljon. Sanghaji tudósok úgy vélik, hogy a madárinfluenza tavaly felfedezett új változatának újabb variációja nagyobb eséllyel okozhat világjárványt, mint az eredeti vírus. Az A-H7N9-et a télen fedeztek fel madarakban. A kutatók megállapítása szerint genetikus anyaga kiegészült a H9N2 változatból átvett elemekkel. Az új változat lehet a hátterében annak, hogy megugrott az influenzamegbetegedések száma Kína Hongkonggal szomszédos tartományaiban és Sanghajban – írja a Napi.hu portálja.
Idén eddig 178 embert diagnosztizáltak H7N9-fertőzéssel, ami 19-cel több a 2013-ban feljegyzett eseteknél – derül ki a FluTrackers internetes site adataiból. A vírus emberről emberre történő terjedésének képessége minden egyes megbetegedéssel erősödhet.
A H7N9 ugyan még messze nem terjed olyan könnyen, mint a hagyományos idényjellegű influenza, ám a tudósok nem felejtették el, hogy az 1957-58-as ázsiai és az 1968-69-es hongkongi influenza-világjárvány egyaránt a világ legnépesebb országából indult ki. A madárinfluenza eredeti vírusa, a H5N1 is azon a környéken tűnt fel 1996-ban, mint a mostani változat.
Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) hét eleji jelentése szerint nincs jele annak, hogy az újfajta influenzavírus megtanulta volna az emberről emberre terjedés hatékonyabb módját. A WHO tehát egyelőre nem ért egyet a sanghaji tudósokkal, akik szerint nőtt a pandémia veszélye. Egyelőre nem látják bizonyítottnak, hogy az új változatok fertőzőbbek vagy veszélyesebbek lennének elődeiknél.
Látunk kisebb genetikai különbségeket a H7N9-mintáinkban, de nem tudjuk mekkora ezek jelentősége – mondta a Bloomberg tudósítása szerint Saidlan Barr, a WHS influenzakutató központjának helyettes vezetője.