Az ellátástól elvártak nincsenek összhangban az egészségügy gazdasági lehetőségeivel.
A Magyar Kórházszövetség 2013 áprillisi Közgyűlése állásfoglalásában hazánk kórházainak helyzetével kapcsolatosan az alábbi kérdéseket tartja kiemelt fontosságúnak:
• Az egészségügyben az elmúlt évtizedek alatt felhalmozódott problémák jelentős része az ágazat szereplőinek erőfeszítései ellenére is változatlanul fennáll.
• Az alulfinanszírozottság, az intézmények állandósult likviditási gondjai olyan mértéket öltöttek, hogy akadályozzák az egészségügyi szakmai szempontok érvényesülését. Ezeket a gondokat az évenként ismétlődő adósságkonszolidáció önmagában, a díjtételek emelése nélkül nem képes megoldani.
• A humánerőforrás-krízis helyzetén enyhítettek a béremelések, az ösztöndíj programok és a pályázatok, ugyanakkor a nyugdíjasok foglalkoztatásával kapcsolatos intézkedések jelentősen rontották a pozitív lépések eredményét. Tekintettel arra, hogy a gazdasági és műszaki területen dolgozók az egészségügyi ellátás szerves részét képezik, ezért nem hagyhatók ki a béremelésből.
• A kórházak állami kézbe vétele rengeteg feladatot rótt az ágazat vezetésére és az intézményekre egyaránt, A várt eredmények hatásfokát rontja, hogy a tulajdonosi feladatok ellátásához szükséges erőforrásokkal a GYEMSZI egyelőre nem rendelkezik, ami tovább növeli a kórházak terheit. Az államháztartási törvényben ma még meglévő - az intézmények hatékony működését gátló - kötöttségek fokozatos megszüntetése szükséges.
• A központosított beszerzések, a struktúra átalakítása és az egyes intézmények funkcióváltása nem hozott, és nem is hozhatott olyan mértékű megtakarítást, amely ellensúlyozta volna a nem ellentételezett többlet kiadásokat az intézményeknek.
• Az új minimumfeltételek teljesítése a szükséges fejlesztési források hiányában változatlanul illúzió, így az ezekkel kapcsolatos progresszivitási szintek meghatározása, működési engedélyek megújítása, területi ellátási kötelezettségek módosítása sem hozhatott átütő változásokat a betegek ellátásában.
• A gazdasági társaságok költségvetési intézménnyé való átalakítása hozzájárult az egységes működés kialakításához, de ez önmagában az alapproblémák megoldására nem alkalmas. Az átalakulás rendkívül gyors végrehajtása felesleges kockázatot jelent.
• A nagyobb intézetekbe integrálódó kórházak adósságállományának konszolidációja a sikeres végrehajtás feltétele.
• Az elmúlt évek válságmenedzselése és az elhúzódó vezetőváltások kimerítették az ágazat valamennyi szereplőjét, felemésztették a belső tartalékokat, miközben az ellátástól elvárt igények nincsenek összhangban az egészségügy számára nyújtott gazdasági lehetőségekkel.
A Magyar Kórházszövetség hagyományainak megfelelően a továbbiakban is igyekszik összegyűjteni tagkórházai és az egészségügyi ágazat problémáit, és szakemberei segítségével próbál azokra a realitás talaján álló konstruktív megoldásokat javasolni. Továbbra is fenntartjuk azon véleményünket, hogy a gazdaság fellendülése és a társadalom stabilizálódása nem képzelhető el egy biztos alapokon álló egészségügy és a jelenleginél egészségesebb lakosság nélkül – ezen célok eléréséhez Szövetségünk partnerséget ajánl fel.
Mától Velkey György a kórházszövetség elnöke