Egy új eljárással kimutathatók a nanorészecskék a terményekben és más élelmiszerekben.
A víz kezeléséhez, a csomagoláshoz, a rovarirtókhoz és a kozmetikumokhoz felhasznált nanoanyagok mennyisége nagyot nőtt az utóbbi évtizedekben, és félő, hogy veszélyt jelentenek az emberre és a környezetre.
"A piacon több mint ezer termék előállításához használnak nanotechnológiát. Ez azért aggályos, mert nem tudjuk, a nanorészecskék mennyire mérgezőek. Célunk, hogy minél hamarabb megtaláljuk és megmérjük mennyiségüket az élelmiszerekben, és tanulmányozzuk, mérgezőek-e" - idézte a Science Daily tudományos portál a Journal of Agricultural and Food Chemistry című szaklapban megjelent tanulmányt.
A Missuri Egyetem élelmiszerkutatóinak Mengshi Lin által vezetett csoportja a körtén maradt, illetve a héján a gyümölcsbe jutott ezüst nanorészecskéket vizsgálta meg. (A nanométer a méter egymilliárdod része.) Először a rovarölő szerekhez hasonló töménységű ezüstnanorészecske-oldatba tették a körtéket. Ezután többször megmosták és leöblítették őket. Vizsgálataik szerint a kezelés és a mosás után négy nappal még mindig voltak ezüstrészecskék a héjon, a legkisebbeknek a körte húsába is sikerült behatolniuk.
"Az ezüstrészecskék az élelem elfogyasztása és megemésztése után is az emberi szervezetben maradnak, tehát veszélyt jelenthetnek. Ezek szerint a kisebbek ártalmasabbak lehetnek, mint a nagyobb méretűek" - hangoztatta Lin.
Az emésztés során a nanorészecskék bekerülnek a vérbe és a nyirokrendszerbe, keringenek a szervezetben, és olyan érzékeny szervekhez is eljuthatnak, mint az agy, a máj, a lép vagy a szív. Az új módszerrel ki lehet mutatni, mennyire szennyezték az ezüst nanorészecskék a mezőgazdasági terményeket és más élelmiszereket.
http://www.sciencedaily.com/releases/2013/08/130822194530.htm