A német betegbiztosítóknak a továbbiakban nem kellene támogatniuk a legdrágább gyógyszereket.
![]() |
A 455 oldalas dolgozat több jelentős reformot javasol a gyógyszerpiac szereplői közti verseny fokozására, ilyen volna például hogy az egyes betegbiztosítóknak gyógyszerlistát kellene összeállítania és menedzselnie.
A tanulmány indítványozza, hogy minden listára több különböző, de egyébként azonos hatóanyagú támogatandó termék kerüljön fel. A betegbiztosítók ezek után, az árak alapján eldönthetnék, akarnak-e támogatni egy-egy terméket, a gyógyszercégek pedig kénytelek volnának nagyobb engedményeket ajánlani, hogy áruik felkerüljenek a listára. A szerzők úgy vélik, a konkrét tételeket tartalmazó lajstrom a leginkább alkalmas eszköz a takarékosságra.
Javasolják ezen kívül azon rendelkezések hatálytalanítását, amelyek értelmében a gyógyszert rendelő orvosoknak limitekhez kell igazodniuk, s ezt azzal indokolják, hogy a korlátozások csak viszonylag kis mértékben fogják vissza a kiadásokat. A lakosság elöregedése, úgymond, nem az egyes termékek drágulását, hanem a felírt mennyiség növekedését idézi elő – az orvosoknak azonban továbbra is igazodniuk kell a velük szerződött betegbiztosítók gyógyszerrendelési ajánlásaihoz.
A rendszer ezáltal – vélik a kutatók –korrektebbé válna a jelenleginél, amelynek keretei közt a betegpénztárak szerződésekben szabályozzák a támogatásokat. E szerződések nem tartalmaznak formális árintervenciós mechanizmusokat, a vállalatok azonban rákényszerülnek az árak jelentős csökkentésére, mert csak így biztosíthatják, hogy a kontraktusok termékeikre is vonatkozzanak. (A tanulmány ezt „negatív listának" nevezi, mert alapjául „nem a korrekt verseny" szolgál.)