Amikor a gyermekintézmények zárva vannak, évek óta kisebb lokális csúcsot regisztrál a gyermekápolási táppénzben a KSH.
Négy éve még 27, tavaly már csak 24 napot volt táppénzen egy magyar munkavállaló. Csökkent a betegállományban lévők aránya és száma is, nem beszélve a táppénzkiadásokról, amelyek az utóbbi három évben húszmilliárddal apadtak. Júliusban, amikor a gyermekintézmények zárva vannak, évek óta kisebb lokális csúcsot regisztrál a gyermekápolási táppénzben a KSH. Bár az Országos Egészségbiztosítási Pénztár csak az első félévre vonatkozó költségvetési adatait hozta nyilvánosságra, a „szünidőhatás" már ebből is látszik: miközben a táppénzkiadások nem haladták meg az időarányos tervet, addig a gyermek betegsége miatti költés 38,6 %-kal lépte túl az előirányzatot. Így június végére már gyakorlatilag a 70 %-a elfogyott az egész éves, 2,3 milliárdos keretnek – olvasható a Világgazdaság – online oldalán.
A „sima" betegállományok finanszírozására a tavalyi 51 milliárd forinttal szemben idén összesen majdnem 54 milliárd forintot szánnak, döntően a foglalkoztatás bővülése és ezzel a táppénzre jogosultak számának emelkedése miatt. Az utóbbi évek tapasztalatai alapján ugyanakkor hiába nő a táppénzre jogosultak száma, abból nem következik egyenesen, hogy többen is élnek ezzel a lehetőséggel. A táppénzjogosultak száma a négy évvel ezelőtti 3 millió 474 ezerről 2013-ra 3 millió 796 ezerre nőtt, eközben a táppénzes esetek száma a valamivel több, mint egymillióról 825 ezerre csökkent.