Fogyatékosok érdekvédelmi szervezetei: jogfosztást konzervál az új Ptk. tervezete
Az Értelmi Fogyatékossággal Élők és Segítőik Országos Érdekvédelmi Szövetsége (ÉFOÉSZ) szerdán közleményt juttatott el az MTI-hez, amely szerint az érintett civil szervezetek kezdeményezik a cselekvőképességet kizáró gondnokság jogintézményének eltörlését, amelyet az új Ptk. is tartalmaz, cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság néven.
A közlés szerint az új polgári törvénykönyv gondnoksági szabályozásáról egyeztetett kedden a tervezet előkészítésért felelős Székely László miniszteri biztos Kőrös András bíróval (a Kúria illetékes tanácsának elnökével) és az érintett szervezeteket tömörítő Civil Caucus elnevezésű szerveződéssel az Alapvető Jogok Biztosának Hivatalában. A Civil Caucust a megbeszélésen az Autisták Országos Szövetsége, az Értelmi Fogyatékossággal Élők és Segítőik Országos Érdekvédelmi Szövetsége, a Mental Disability Advocacy Center és a Társaság a Szabadságjogokért munkatársai képviselték.
A közlemény szerint a Civil Caucus részéről elhangzott, hogy sem a javaslat előkészítésének menete és a civilekkel való egyeztetés módja, sem a gondnoksági szabályozás tartalma nem felel meg az ENSZ vonatkozó egyezménye által előírtaknak, valamint nem egyeztethető össze az alaptörvénnyel sem. A civil résztvevők megfogalmazták, hogy Magyarország ismételt elmarasztalásra számíthat, amennyiben fenntartja a súlyos jogfosztás rendszerét - teszik hozzá.
"Nincs olyan ember, akinek valóban csak úgy lehetne szolgálni a védelmét, hogy kizárjuk csaknem minden személyes vagy vagyoni kérdésben való döntésből" - fogalmaz a közlemény, amely szerint ha fogyatékosságától függetlenül minden ember megkapja a számára szükséges segítséget, akkor a kizáró gondnokság "meghaladott jogfosztó intézményére" nincs szükség. A civilek szerint a Ptk. tervezetében hiányosan ugyan, de szerepel a külföldön jól ismert, úgynevezett támogatott döntéshozatal intézménye, amely valós alternatívát nyújthatna a jelenlegi szabályozáshoz képest.
A szervezetek további egyeztetéseket szeretnének a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériummal, mert úgy látják, hogy a kizáró gondnokság ellen szóló érvekeit és gyakorlati tapasztalataikat a tervezetet kidolgozó jogászprofesszorok nem fontolták meg érdemben - zárul a közlemény.