A nyár veszélyes üzem. Ezt pedig a legjobban a kórházban dolgozó orvosok tudják.
Az egri Markhot Ferenc Kórház traumatológusa, dr. Kincses Miklós és kardiológusa, dr. Hanis Béla a tapasztalatok mellett jótanácsokkal is szolgál. A nyári vakáció közepén járunk, de már most tapasztalható a sürgősségi osztályon, hogy 15–20%-kal több a sérülten érkező gyermek – hangsúlyozta dr. Kincses Miklós. – Elsősorban a kerékpáros, görkorcsolyás, gördeszkás, illetve a játszótéri balesetek elszenvedői növelik a forgalmat a traumatológián. A leggyakoribbak a felső végtagi sérülések, törések, fejsérülések, zúzódások és az agyrázódás – írja a Heves Megyei Hírlap – online.
A vakációs balesetek mellett nyaranta a motorosbalesetekben sérülnek többen, de a ház körüli munkák sem veszélytelenek. Sokan fognak papucsban a gyep kurtításába. Ezekben a lábbelikben nem olyan biztosak a lépéseink, ráadásul, semmi nem védi a lábujjakat, könnyebben sérülnek. Több kézsérülést is el kellett már látniuk a traumatológusoknak, amelyet a fűnyíró tisztítása közben szereztek a kerttulajdonosok. A gép kikapcsolásáról feledkeztek meg.
Nem csupán a piacon járva tapasztaljuk kollégáimmal azt sem, hogy mikor köszönt be a cseresznyeszezon. Sokan saját fizikai állapotukat, vagy éppen a gyümölcsfa teherbírását becsülik meg rosszul, eséskor a gerincük sérül a leggyakrabban. Meglepő, de tény, hogy tavaly augusztusban több csípőtáji sérüléssel jelentkező idős beteget kezeltünk az egri kórházban, mint amennyi a téli csúszós időben előfordul.
Az időjárási tényezők komoly befolyással bírnak a vegetatív idegrendszerre – hívta fel a figyelmet dr. Hanis Béla. Ez a hatás csak erősödik, ha valakinek van valamilyen egészségügyi problémája: cukorbeteg, magas a vérnyomása, vagy szívpanaszai vannak. Nemcsak a hőmérséklet, de a légnyomás, a páratartalom, a levegő ionizációja is befolyásolja közérzetünket – fűzte hozzá a szakember.
A kardiológus tapasztalata szerint a szívinfarktus vagy a stroke nem a nyár betegsége. Ezek sokkal gyakrabban fordulnak elő a frontokkal tarkított évszakokban, tavasszal és ősszel. A kánikulában inkább a vérnyomás szabályozása szenved zavart, a szívelégtelenség is gyakoribb. Létfontosságú ilyenkor a folyadékvesztés ellensúlyozása, ráadásul célszerű ezt ásványvízzel tenni, hogy a bőrön keresztül távozó ásványi anyagokat, a káliumot, magnéziumot pótoljuk. Ezek megfelelő koncentrációjára szüksége van testünk motorjának a megfelelő működéshez. Az ionvesztést emellett úgy minimalizálhatjuk, hogy a lehető legkevesebbet tartózkodunk a tűző napon, és nem terheljük szervezetünket. Ezt a szívbetegeknek nagyon szigorúan be kell tartaniuk.
A rendszeresen szedett gyógyszerek adagolását a lehető legfegyelmezettebben kell végezni kánikula idején. Érdemes a kezelőorvossal egyeztetni a vízhajtók dózisát. Attól viszont mindenkit óvnék, hogy erről maga döntsön.
A gyerekbalesetekből adódó sérülések súlyossága mérsékelhető, ha a vakációzó gyerekek védőfelszerelést használnak. Biciklizéshez bukósisakot, a görkorcsolyázáshoz térd-, illetve könyökvédőt.
Fontos tudni, hogy a sürgősségi osztályon éjjel-nappal fogadják a betegeket, jobb, ha a súlyosnak tűnő sérülések ellátását a lehető legrövidebb időn belül szakemberre bízzuk. A kartörés gyanújánál elég, ha egy kendővel felköti a kart a szülő, nyugalomba helyezi. Az elmozdult, törött csont helyretételével jobb, ha nem próbálkozunk. Ha egy nagyobb esés után, amikor a gyerek beüthette a fejét, szédülésre, hányingerre panaszkodik, akkor felmerülhet az agyrázódás gyanúja, amely szintén szakszerű ellátást igényel.